Več mleka, manj kmetov, manjše povpraševanje . Več mleka, manj kmetov in manjše povpraševanje. Zakaj cena mleka ves čas niha in zakaj ga vsako leto priredimo več?Leta 2019 je bila svetovna mlekarska industrija vredna neverjetnih 570 milijard evrov, leta 2021 pa že 828. Z več kot 160 milijoni ton surovega mleka, prirejenega leta 2022, je EU skupaj odgovorna za približno petino svetovne proizvodnje mleka.Čeprav se število krav in kmetij v zadnjih letih zmanjšuje, še vedno opažamo visoko prirejo surovega mleka. Samo v zadnjih treh desetletjih se je svetovna prireja mleka povečala za več kot 59 %. S 530 milijonov ton leta 1988 na 843 milijonov ton leta 2018, leta 2022 pa je znašala že 929 milijonov ton. Povpraševanje potrošnikov se žal ni povečalo enako hitro – namesto tega je poraba mleka v veliki meri manjša. V ZDA se je na primer od leta 1975 zmanjšala za 4 %.Toda če že priredimo preveč mleka, zakaj ga vsako leto še vedno proizvedemo še več?Da bi odgovorili na to vprašanje, moramo najprej razumeti vprašanje v zvezi z rejci in njihovimi prihodki. Kdo je tisti, ki ohranja dobiček v mlekarski industriji? Vzemimo za primer ceno 1 litra mleka, prirejenega v Nemčiji: 15 % ostane pri predelovalcih, 6 % gre v skladiščenje in transport, 14 % v pakiranje in odlaganje, 17 % pa v supermarkete. A medtem ko kmetje obdržijo največji del prihodkov – morajo nositi tudi večino stroškov.Kmetje pogosto trdijo, da denar, ki ga zaslužijo s prodajo mleka ne pokrije njihovih stroškov elektrike, veterinarskih računov, kreditov ali drugih finančnih posojil, lastnih življenjskih stroškov in predvsem krme za živali.Druga težava pa se pojavlja med kmeti in trgovci na drobno. Trgovci na drobno, ki tekmujejo, da bi svojim potrošnikom ponudili najcenejše izdelke, imajo največjo pogajalsko moč in pritiskajo na kmete, da svoje izdelke prodajajo po prenizkih cenah, hkrati pa obdržijo večino prihodkov od prodaje v svojih trgovinah – včasih tudi do polovico izdelka cena, ki jo plačajo potrošniki.70 % vsega polnomastnega mleka, ki je na voljo mlekarnam v EU, se porabi za izdelavo sira in masla.Zakaj rejci prirejajo preveč mlekaKako torej nižji prihodki vodijo do prekomerne prireje surovega mleka?Da bi se rejci obdržali pri življenju, velikokrat posežejo po različnih finančnih posojilih. Vendar pa ta posojila in njihove obrestne mere pogosto pritiskajo na rejce, da priredijo več mleka za dobiček - včasih celo več , kot ga zahteva trg. Medtem ko večja prireja surovega mleka koristi predelovalcem mleka, je to v mnogih pogledih prej težava kot rešitev. Pritisk za povečanje prireje mleka ustvarja prevelike zaloge mleka, ki preplavijo trg, posledico je nižja odkupna cena za rejce. Če je mleka v ponudbi preveč in povpraševanja premalo, so na koncu cene nižje.Hkrati nacionalne vlade in EU zagotavljajo subvencije za dejavnost prireje mleka. Dohodkovna podpora za kmete je bila uvedena že v petdesetih letih prejšnjega stoletja, ko je EU začela vrsto tržnih intervencij, kot je skupna kmetijska politika (SKP), da bi spodbudila kmetijsko pridelavo.Poleg tega, da EU subvencionira rejce, da cene mleka ne bi previsoko zrasle, tudi odkupuje presežke mleka, da cene mleka ne bi padle prenizko. V preteklosti je EU kupovala viške kmetijskega blaga, da bi zmanjšala vpliv na maloprodajne cene. Leta 1986 je na primer EU kupila 1,23 milijona ton nezaželenega masla in ga nato izvozila po nizkih cenah.Ta praksa se nadaljuje še danes – od leta 2014 je EU kupila 400.000 ton mleka v prahu in ga uskladiščila. Večino so prodali s finančno izgubo, ocenjeno na 24 milijonov evrov. Kje je končalo mleko v prahu, ni jasno.Vendar se zdi, da je ostati na površju kot kmet še vedno izziv. V sedanjem stanju subvencije, izdane v okviru SKP, spodbujajo večje kmetije s prirejo mleka. Preprosto povedano, kmetje prejmejo neposredna plačila (dohodkovno podporo) za vsak hektar zemlje, ki jo imajo v lasti. S padajočo ceno mleka in nižjimi stopnjami dobička so mali kmetje prisiljeni rasti, dobesedno povečati velikost svoje zemlje, da lahko prejmejo več dohodkovne podpore.Številni rejci so popustili pod pritiskom in neizogibno so jih pogoltnile večje kmetije, ki so uživale višje subvencije EU. Pravzaprav je v vseh evropskih državah od leta 2005 prišlo do zmanjšanja števila obstoječih individualnih kmetij.To je deloma morda zato, ker so manjše kmetije običajno manj donosne kot velike. Primer iz ZDA je pokazal, da imajo najmanjše kmetije dvakrat višje proizvodne stroške kot večje kmetije.Kar zadeva stroške dela, pa imajo majhni rejci krav molznic v EU pogosto podobne stroške dela kot veliki, saj se običajno zanašajo na družinsko delo.Poleg tega lahko velike kmetije delujejo stroškovno učinkoviteje in lahko trg preplavijo s poceni mlekom, kar je še dodaten pritisk na manjše rejce.Trenutno je med rejci trend, da se usmerijo v nišno pridelavo in predelavo, da bi se obdržali na trgu. Na primer pridelava ekološkega mleka ali mleka, krav krmljenih s senom, … V primerjavi s konvencionalnim mlekom se ekološko mleko in seneno mleko prodajata po višji ceni – in zdi se, da so številni kupci to pripravljeni plačati.Drug način za obvladovanje je skrajšanje mlekarske verige in prodaja mlečnih izdelkov neposredno kupcem. S pomočjo mlekomatov ali na kmetiji. Če ne delijo prihodkov s predelovalci mleka in trgovinami, lahko manjši rejci ohranijo večji dobiček.
Več mleka, manj kmetov in manjše povpraševanje. Zakaj cena mleka ves čas niha in zakaj ga vsako leto priredimo več?
Leta 2019 je bila svetovna mlekarska industrija vredna neverjetnih 570 milijard evrov, leta 2021 pa že 828. Z več kot 160 milijoni ton surovega mleka, prirejenega leta 2022, je EU skupaj odgovorna za približno petino svetovne proizvodnje mleka.
Čeprav se število krav in kmetij v zadnjih letih zmanjšuje, še vedno opažamo visoko prirejo surovega mleka. Samo v zadnjih treh desetletjih se je svetovna prireja mleka povečala za več kot 59 %. S 530 milijonov ton leta 1988 na 843 milijonov ton leta 2018, leta 2022 pa je znašala že 929 milijonov ton. Povpraševanje potrošnikov se žal ni povečalo enako hitro – namesto tega je poraba mleka v veliki meri manjša. V ZDA se je na primer od leta 1975 zmanjšala za 4 %. Toda če že priredimo preveč mleka, zakaj ga vsako leto še vedno proizvedemo še več?
Dohodek rejcev
Da bi odgovorili na to vprašanje, moramo najprej razumeti vprašanje v zvezi z rejci in njihovimi prihodki. Kdo je tisti, ki ohranja dobiček v mlekarski industriji? Vzemimo za primer ceno 1 litra mleka, prirejenega v Nemčiji: 15 % ostane pri predelovalcih, 6 % gre v skladiščenje in transport, 14 % v pakiranje in odlaganje, 17 % pa v supermarkete. A medtem ko kmetje obdržijo največji del prihodkov – morajo nositi tudi večino stroškov.
Kmetje pogosto trdijo, da denar, ki ga zaslužijo s prodajo mleka ne pokrije njihovih stroškov elektrike, veterinarskih računov, kreditov ali drugih finančnih posojil, lastnih življenjskih stroškov in predvsem krme za živali.
Druga težava pa se pojavlja med kmeti in trgovci na drobno. Trgovci na drobno, ki tekmujejo, da bi svojim potrošnikom ponudili najcenejše izdelke, imajo največjo pogajalsko moč in pritiskajo na kmete, da svoje izdelke prodajajo po prenizkih cenah, hkrati pa obdržijo večino prihodkov od prodaje v svojih trgovinah – včasih tudi do polovico izdelka cena, ki jo plačajo potrošniki.
70 % vsega polnomastnega mleka, ki je na voljo mlekarnam v EU, se porabi za izdelavo sira in masla.
Zakaj rejci prirejajo preveč mleka Kako torej nižji prihodki vodijo do prekomerne prireje surovega mleka?
Da bi se rejci obdržali pri življenju, velikokrat posežejo po različnih finančnih posojilih. Vendar pa ta posojila in njihove obrestne mere pogosto pritiskajo na rejce, da priredijo več mleka za dobiček – včasih celo več , kot ga zahteva trg. Medtem ko večja prireja surovega mleka koristi predelovalcem mleka, je to v mnogih pogledih prej težava kot rešitev. Pritisk za povečanje prireje mleka ustvarja prevelike zaloge mleka, ki preplavijo trg, posledico je nižja odkupna cena za rejce. Če je mleka v ponudbi preveč in povpraševanja premalo, so na koncu cene nižje.
Kupovanje viškov
Hkrati nacionalne vlade in EU zagotavljajo subvencije za dejavnost prireje mleka. Dohodkovna podpora za kmete je bila uvedena že v petdesetih letih prejšnjega stoletja, ko je EU začela vrsto tržnih intervencij, kot je skupna kmetijska politika (SKP), da bi spodbudila kmetijsko pridelavo.
Poleg tega, da EU subvencionira rejce, da cene mleka ne bi previsoko zrasle, tudi odkupuje presežke mleka, da cene mleka ne bi padle prenizko. V preteklosti je EU kupovala viške kmetijskega blaga, da bi zmanjšala vpliv na maloprodajne cene. Leta 1986 je na primer EU kupila 1,23 milijona ton nezaželenega masla in ga nato izvozila po nizkih cenah. Ta praksa se nadaljuje še danes – od leta 2014 je EU kupila 400.000 ton mleka v prahu in ga uskladiščila. Večino so prodali s finančno izgubo, ocenjeno na 24 milijonov evrov. Kje je končalo mleko v prahu, ni jasno.
Spodbujeno povečanje obsega
Vendar se zdi, da je ostati na površju kot kmet še vedno izziv. V sedanjem stanju subvencije, izdane v okviru SKP, spodbujajo večje kmetije s prirejo mleka. Preprosto povedano, kmetje prejmejo neposredna plačila (dohodkovno podporo) za vsak hektar zemlje, ki jo imajo v lasti. S padajočo ceno mleka in nižjimi stopnjami dobička so mali kmetje prisiljeni rasti, dobesedno povečati velikost svoje zemlje, da lahko prejmejo več dohodkovne podpore.
Številni rejci so popustili pod pritiskom in neizogibno so jih pogoltnile večje kmetije, ki so uživale višje subvencije EU. Pravzaprav je v vseh evropskih državah od leta 2005 prišlo do zmanjšanja števila obstoječih individualnih kmetij.
To je deloma morda zato, ker so manjše kmetije običajno manj donosne kot velike. Primer iz ZDA je pokazal, da imajo najmanjše kmetije dvakrat višje proizvodne stroške kot večje kmetije.
Kar zadeva stroške dela, pa imajo majhni rejci krav molznic v EU pogosto podobne stroške dela kot veliki, saj se običajno zanašajo na družinsko delo. Poleg tega lahko velike kmetije delujejo stroškovno učinkoviteje in lahko trg preplavijo s poceni mlekom, kar je še dodaten pritisk na manjše rejce.
Kako se danes spopadajo manjši rejci?
Trenutno je med rejci trend, da se usmerijo v nišno pridelavo in predelavo, da bi se obdržali na trgu. Na primer pridelava ekološkega mleka ali mleka, krav krmljenih s senom, … V primerjavi s konvencionalnim mlekom se ekološko mleko in seneno mleko prodajata po višji ceni – in zdi se, da so številni kupci to pripravljeni plačati.
Drug način za obvladovanje je skrajšanje mlekarske verige in prodaja mlečnih izdelkov neposredno kupcem. S pomočjo mlekomatov ali na kmetiji. Če ne delijo prihodkov s predelovalci mleka in trgovinami, lahko manjši rejci ohranijo večji dobiček.
[#ZELENASKP – ZELENO ŽIVLJENJE 🍎] Mokrišča so med najbolj občutljivimi in ogroženim ekosistemi v svetu. @EUAgri #IMCAP #CAP
VEČ 👉 https://t.co/YDhntORMBA https://t.co/09XWrMI8RX
06.09.2024
[#ZELENASKP – ZELENO ŽIVLJENJE 🍎] Kako smo Slovenci povezani s tatarsko ajdo? @EUAgri #IMCAP #CAP
VEČ 👉 https://t.co/0GEW9EvBqx https://t.co/MBLeRALmv9
06.09.2024
[#ZELENASKP – ZELENO ŽIVLJENJE 🍎] Jezersko-solčavska ovca je avtohtona pasma ovc na alpskem območju Slovenije, Avstrije in Italije. @EUAgri #IMCAP #CAP
VEČ 🐏 https://t.co/UYEjJOjLr3 https://t.co/Jl1NT6UJDk
06.09.2024
[#ZELENASKP – ZELENO ŽIVLJENJE 🍎] Varuh odnosov v verigi preskrbe s hrano Branko Ravnik, je na novinarski konferenci predstavil tri najpomembnejše aktivnosti svojega delovanja. @EUAgri #IMCAP #CAP
VEČ 👉 https://t.co/qZ2nTFFQyd https://t.co/SfONgueDU4
06.09.2024
[#ZELENASKP – ZELENO ŽIVLJENJE 🍎] Piranska sol z zaščiteno označbo porekla (ZOP) je pridelana po potrjenem tradicionalnem postopku, po izročilu, starem več kot 700 let. 🫶 @EUAgri #IMCAP #CAP VEČ 👇
https://t.co/sCXZwzdTtB
06.09.2024
[#ZELENASKP – ZELENO ŽIVLJENJE 🍎] Konrad Brunšek je zbiratelj in človek z življenjsko širino, ima zelo veliko znanja, ki ga z veseljem prenaša naprej. @EUAgri #IMCAP #CAP
VEČ 🍏🍎 https://t.co/gHNIxp8awd https://t.co/N44h9LCFLG
04.09.2024
[#ZELENASKP – ZELENO ŽIVLJENJE 🍎] Na kmetiji Štirn v vasi Suha pri Predosljah v bližini Kranja na približno dveh hektarjih pridelujejo najrazličnejša zdravilnih zelišča in nekaj zelenjave. @EUAgri #IMCAP #CAP
VEČ 👉 https://t.co/O5FfrBMfrw https://t.co/k2jyBlMKSl
03.09.2024
[#ZELENASKP – ZELENO ŽIVLJENJE 🍎] Na 62. mednarodnem kmetijsko-živilskem sejmu Agra je potekal tudi posvet Gozdarji za Naturo 2000. @EUAgri #IMCAP #CAP
VEČ 👉 https://t.co/vjiUGIM0rh https://t.co/cRFxqL1ajA
03.09.2024
[#ZELENASKP – ZELENO ŽIVLJENJE 🍎] Domačija Brunšek že od daleč pove obiskovalcu, da so tu doma skrbni gospodarji. @EUAgri #IMCAP #CAP VEČ v 👇 video posnetku.
https://t.co/ZbxYkNAN1o
01.09.2024
[AKTUALNO 🌽🌽🌽] Po različnih slovenskih regijah kmetje odkrivajo polja z neoplojeno oz. sterilno koruzo, in sicer pri le enem hibridu P9911 Corteve Agriscience. 🙄
VEČ 👉 https://t.co/fKOK8YqsXi https://t.co/4Jqjb8EgmG
30.08.2024
[S KMETIJE ZA VAS 🌻🌻🌻] Zlato sončnico je prejela kmetija Baron iz Planice pri Framu. Priznanji za promocijo kulturne dediščine pa sta prejeli Hiša vin Pečarič iz Čuril pri Metliki ter Aškerčeva domačija iz Senožet pri Rimskih Toplicah. 👏👏👏
VEČ https://t.co/0r78rS811K https://t.co/C5f7T74tTq
29.08.2024
[#AGRA2024 👩🌾👩🌾]Nov dan, novi obrazi. Sodelavki Marjeta in Špela vas nasmejanih ust pričakujeta. Tudi vi boste naš razstavno-prodajni prostor zapustili zadovoljni, saj pri nakupu knjig ponujamo privlačen SEJEMSKI POPUST. 👌CELOTEN KNJIŽNI PROGRAM 👉https://t.co/dl6GneJ0P9 ❤️ https://t.co/I835VSePoe
27.08.2024
[#ZELENASKP – ZELENO ŽIVLJENJE 🍎] Marljivi sadjar Oliver Pavić širi svoje nasade na Banovem brdu nad Belim Manastirjem, mandljem, marelicam in kutinam pa je dodal tudi številne ovce. @EUAgri #IMCAP #CAP https://t.co/1A3JCVLi45
VEČ 🐑 https://t.co/HEKmICgbkk https://t.co/WKlomBjFzf
26.08.2024
[#ZELENASKP – ZELENO ŽIVLJENJE 🍎] Te dni na Krasu na pobočju nekako med Mirnom in Renčami poteka sanacija požarišča, nastalega v katastrofalnem požaru pred dvema letoma. @EUAgri #imcap #cap
VEČ 🔥🔥 https://t.co/KASKvli2F3 https://t.co/8S5IbA89Kb
23.08.2024
OBOGATITE KNJIŽNE POLICE IN IZKORISTITE SEJEMSKI POPUST.
SE VIDIMO NA AGRI. 🤠
VEČ https://t.co/E3YVpSPiZh https://t.co/pNfQWChwRv
20.08.2024
[#ZELENASKP – ZELENO ŽIVLJENJE 🍎] Slovenska hladnokrvna pasma je pri nas najštevilčnejša pasma konj. Skupno število konj okrog 3.400. #CAP #IMCAP @EUAgri
VEČ 🤎🐴 https://t.co/8eRZgUUjjU https://t.co/pEmfczptzn
20.08.2024
[#ZELENASKP – ZELENO ŽIVLJENJE 🍎] Dobro počutje rejnih živali je temelj uspešne živinoreje. @EUAgri #IMCAP #CAP
VEČ 🐓 https://t.co/Ao45aRbWMf https://t.co/x9nuCh5Srp
20.08.2024
[#ZELENASKP – ZELENO ŽIVLJENJE 🍎] Marljivi sadjar Oliver Pavić širi svoje nasade na Banovem brdu nad Belim Manastirjem (Hrvaška). @EUAgri #IMCAP #CAP Video prispevek je pripravil hrvaški partner pri projektu ZSKP,ZŽ https://t.co/1A3JCVLPTD 👇
https://t.co/awKvd8duFY
14.08.2024
[#ZELENASKP – ZELENO ŽIVLJENJE 🍎] Aktivnosti prilagojenega upravljanja s travniki v projektu LIFE-IP https://t.co/OFAYkPWsdT na območju Nature 2000 Slovenska Istra kmetje izvajajo že drugo leto.
@EUAgri #IMCAP #CAP
VEČ 👉 https://t.co/UrDWY3Zbpo https://t.co/qL4jCy2XYm
14.08.2024
[#ZELENASKP – ZELENO ŽIVLJENJE 🍎] Višina razpisanih sredstev za naložbe v ureditev protipožarne infrastrukture znaša 1,1 milijona evrov nepovratnih sredstev. @EUAgri #IMCAP #capitaltalk
VEČ 🔥 https://t.co/HVawVo25BI https://t.co/1teRdAxMkt